![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_c034ac03fe3645b5b6582076d1247a91~mv2.jpg/v1/fill/w_414,h_250,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/441158563_858679692965069_1350266813419918278_n.jpg)
![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_7288a931cdaa42f6bf6372404850c18f~mv2.jpg/v1/fill/w_346,h_376,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/ef8ec5_7288a931cdaa42f6bf6372404850c18f~mv2.jpg)
Шта се дешава са климом на Земљи
У среду 15. маја климатолог и метереолог Владимир Ђурђевић одржао је предавање „Шта се дешава са климом на Земљи”.
Др Ђурђевић је запослен на Физичком факултету Универзитета у Београду, а овом приликом је говорио зашто се клима мења и у којој мери, као и шта се може очекивати у будућности.
Изнео је неколике чињенице које показују да у погледу односа према животном простору људи нису на добром путу.
„Ако се посматра период од последњих 150 година, данас је планета топлија за 1,2 степена него што је била на крају 19. века, што је информација коју људи примају с лакоћом мислећи да је то мали пораст.
А у Србији је глобално загревање дупло веће од светског просека, што значи да се наша земља загрева брже и да су климатске промене видљивије”, казао је он.
![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_1bd6a415479a4435b4424cd02e2462d1~mv2.jpg/v1/fill/w_376,h_221,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/ef8ec5_1bd6a415479a4435b4424cd02e2462d1~mv2.jpg)
Док је одговор на питање зашто је температура порасла јасан – „људи су последњих сто година потрошили велике количине нафте и гаса да би направили енергију потребну за свакодневни живот”. Како показују његова истраживања, сваки грађанин Србије за сву енергију коју потроши током годину дана емитује једну тону угљен-диоксида у атмосферу.
![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_d0049509af244b1d880508cd7552f9c4~mv2.jpg/v1/fill/w_343,h_220,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/DSC_5192.jpg)
![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_fd243c6d465b4fba8e268bbab8d5cd82~mv2.jpg/v1/fill/w_337,h_221,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/DSC_5234.jpg)
![Шта се дешава са климом на Земљи](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_111cf8a34bee4ca4b5e573b096a85331~mv2.jpg/v1/fill/w_330,h_218,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/ef8ec5_111cf8a34bee4ca4b5e573b096a85331~mv2.jpg)
![441158630_858679702965068_8483376043272549833_n.jpg](https://static.wixstatic.com/media/ef8ec5_459f0797be124c2a9791a64eec83a16e~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_551,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/ef8ec5_459f0797be124c2a9791a64eec83a16e~mv2.jpg)
„Тај се податак занемарује”, истиче Ђурђевић, „вероватно зато што је гас невидљив и самим тим се на њега не обраћа пажња, на начин на који се нпр. комунални отпад перцепира као угрожавајући за животну средину. Међутим, угљен-диоксид остаје у атмосфери заувек и јако се тешко може исцрпити”.
Предвиђања професора Ђурђевића нису сасвим оптимистична, али начини за деловање постоје: „Загревање атмосфере се не може сасвим зауставити, али се може успорити применом различитих поступака који су економски исплативи и еколошки прихватљиви, пре свега умереном и рационалном потрошњом ресурса.”